Ieško sprendimų, kaip miestuose sumažinti oro taršą ir panaudoti alternatyvųjį transportą
![Ieško sprendimų, kaip miestuose sumažinti oro taršą ir panaudoti alternatyvųjį transportą](https://rinkosaikste.lt/wp-content/uploads/2021/05/rinkosaikste-lt-1-850x560.jpg)
Lietuvoje vykstančiose konferencijose jau nebe pirmą kartą svarstoma, kaip sumažinti miestų oro taršą. Balandžio viduryje sostinėje vyko konferencija „Žalieji sprendimai ateities miestams“, kurioje ieškota mažiau taršios logistikos alternatyvų. Vidinės miestų logistikos gerinimas – labai aktualus žinant, kad po 2000-ųjų Europos miestuose gyventojų padaugėjo iki 46 proc., po kelerių metų miestuose jau gyvens 3 iš 4 gyventojų, o amžiaus viduryje – daugiau nei 80 proc. žmonių.
Kodėl miestuose aktualu mažinti transporto srautus?
Kaip pastebi ekspertai, krovininis transportas artimiausiais dešimtmečiais bus naudojamas du ar tris kartus intensyviau, didės krovinių gabenimo apimtys, o kroviniai transportui bus randami daug paprasčiau nei dabar.
Įvairios mažiau aplinką teršiančio transporto alternatyvos miestuose leis sumažinti triukšmo lygį, gerinti oro kokybę, sumažinti automobilių srautus, o kartu ir spręsti kamščių problemą, gerinti susisiekimą keleiviniu transportu ir kt. Ateinantį dešimtmetį Europos didmiesčių priemiesčiuose dar intensyviau bus kuriami nauji logistikos ir paskirstymo centrai. Tikimasi, kad pristatant prekes miestuose bus naudojami jau nebe vien tik mikroautobusai, bet plačiau įsigalės ir naujovės, pavyzdžiui, krovininiai dviračiai.
Partnerystės link
Anot konferencijos „Žalieji sprendimai ateities miestams“ pranešėjų, vienu esminių transporto sektoriaus rinkos dalyvių bei vežėjų strateginių tikslų ir toliau turėtų išlikti partnerystė. Visi suinteresuotieji asmenys turėtų prisidėti prie tvaresnės ir ekologiškesnės sistemos didmiesčiuose plėtojimo.
Kaip prie darnaus transporto plėtros didmiesčiuose gali prisidėti valdžia ir verslo atstovai?
- Miestuose reguliuoti krovininio transporto srautus.
- Nustatyti konkrečias prekių pristatymo taisykles, pavyzdžiui, kad galutiniams vartotojams mieste kroviniai būtų paskirstomi elektra ar dujomis varomais automobiliais, krovininiais dviračiais, specialiais karučiais ir sparčiai populiarėjančiais dronais.
- Regionuose, kuriuose dar nepakankamai išplėtotas paštomatų tinklas, reikėtų didinti jų kiekį ir gyventojus skatinti rinktis siuntų pristatymą šiuo būdu.
- Konsoliduoti prekes distribucijos centruose.
- Susikooperavus keliems vežėjams, steigti nuosavus nedidelius paskirstymo centrus.
- Senus, taršius sunkvežimius keisti naujomis dujomis varomomis, elektrinėmis ar bent jau hibridinėmis transporto priemonėmis.
Teigiami pokyčiai ir idėjos plinta tarp verslo atstovų
Teigiami pavyzdžiai užkrečiami, o aplinką tausojančios idėjos greitai plinta, ypač inovatyviame transporto sektoriuje. Didžiosioms bendrovėms Europoje užteko tik įdiegti reikiamą programinę įrangą, ir anglies dvideginio emisija per 2 m. sumažėjo 12,5 proc.
Prie aplinkos tausojimo prisideda inovacijų bendrovė „Wolt“, šiuo metu Europos žemyne, o ir Lietuvoje pristatanti maistą iš daugiau nei 3,5 tūkst. restoranų. Speciali „Wolt“ programa leidžia optimizuoti užsakymus ir konsoliduoti pristatymą. Iš restoranų patiekalai užsakovams daugiausia pristatomi dviračiais. Ne išimtis – ir Lietuvos sostinė Vilnius: 75 proc. maisto išvežiojama būtent šia ekologiška transporto priemone.
Tikimasi, kad teigiamas naujojo verslo praktikas artimiausiu metu perims ir kitos tarptautinės bendrovės. Ir nors daugiausia dėmesio sutelkiama į didmiesčių aplinkosaugos problemas, visgi taršą svarbu mažinti ir mažuosiuose miesteliuose, regionuose – kai aplinkosaugos idėjas pradės puoselėti tūkstančiai mažesnių miestų, rezultatai bus apčiuopiami jau nebe regioniniu, bet pasauliniu mastu.